Přijďte, ukážeme vám skutečné hvězdy!
-
S Hvězdárnou a planetáriem Plzeň pod tmavou oblohu
Ve čtvrtek 7. května proběhl první výjezd astronomů Hvězdárny a planetária Plzeň pod tmavou oblohu Manětínska. Při něm měli návštěvníci možnost spatřit objekty vzdáleného vesmíru ve velkém dalekohledu a pod tmavou oblohou. Tedy odlišný druh pozorování, než na jaký se H+P Plzeň zaměřuje při pozorováních pro veřejnost v ulicích Plzně, kdy jsou pozorovány zejména jasné objekty Sluneční soustavy.
-
Květnové výročí: Ernst Willi Messerschmid
Letošního 21. května oslaví kulaté 70. narozeniny německý fyzik a astronaut Ernst Willi Messerschmid. Na oběžnou dráhu Země se vypravil jen jednou, a to při americké misi STS-61-A.
-
Proč není noční nebe světlé, když je ve vesmíru tolik hvězd?
Myšlenka, že v každém směru, kam se podíváme, je nějaká hvězda, a tudíž by celé noční nebe mělo svítit, vešla ve známost jako Olbersův paradox. Proč tedy nebe ve skutečnosti nesvítí?
-
Jarní pozorovací víkend
Poslední dubnový víkend hostila Hvězdárna v Rokycanech mladé zájemce o astronomii z Plzně. Proběhl zde každoroční jarní pozorovací víkend, který pro členy svých astronomických kroužků pořádá Hvězdárna a planetárium Plzeň.
-
Mars One
Vzpomeňme si na únor letošního roku, kdy organizace Mars One zúžila výběr kandidátů pro jednosměrný let do vesmíru na 100 lidí. Mezi vyvolenými byla i Češka Lucie Ferstová, která si během své účasti v projektu získala slávu a zájem lokálních médií. Neuplynul ani měsíc a na světlo světa se pomalu dostávají informace, které potvrzují všechny pochybnosti a skepse vůči Mars One a její činnosti.
-
Aktuální noční obloha v květnu 2015
Během května lze po západu Slunce spatřit nad západním obzorem ještě část zimních souhvězdí. V tomto období jsou již ale dominantními souhvězdí jarní, nacházející se nad jižním obzorem. Na jarní večerní obloze může při orientaci pomoci dobře identifikovatelný jarní orientační trojúhelník.
-
Zajímavé úkazy v atmosféře Marsu
Americká sonda MAVEN pozorovala v atmosféře Marsu polární záři a záhadný prachový oblak. Oba jevy jsou poměrně překvapující. Polární záře se podobá těm, které známe ze Země, ovšem má odlišný původ. Prachový oblak se nachází nezvykle vysoko nad planetou.
-
HST již 25 let na oběžné dráze
Dne 24. dubna uplyne již 25 let od vypuštění Hubbleova kosmického dalekohledu (HST). Splnil se tak sen mnoha astronomů i techniků. Vysláním HST na oběžnou dráhu totiž došlo k výraznému kvalitativnímu skoku v rozvoji poznání vesmíru, a to jak blízkého, tak i vzdáleného. Množství takto získaných informací je dodnes naprosto dominantní ve srovnání s ostatními pozemskými astronomickými přístroji.
-
Cefeus (Cepheus), Cep
Cefeus byl mytologický král Etiopie. Jeho království však nebyla Etiopie, jak ji známe dnes. Název Etiopie má řecký původ a znamená „země černých.“ Ve starověku pod termín Etiopie patřilo veškeré africké území na jih od Egypta.
Nejbližší události